Care sunt rezultatele parțiale ale alegerilor locale și europarlamentare din 9 iunie 2024.
Partidul Social Democrat a obținut 53,24% din totalul mandatelor de primar, în timp ce Partidul Național Liberal - 34,69% din mandate, iar Uniunea Democrată Maghiară din România - 6,81%, potrivit rezultatelor parțiale prezentate luni de Biroul Electoral Central, potrivit Agerpres.
Astfel, potrivit datelor rezultate în urma centralizării a 2.760 de procese verbale din totalul de 3.186, s-au înregistrat următoarele rezultate:
PSD - 53,24%, reprezentând 1.469 mandate de primar;
PNL - 34,69%, reprezentând 957 mandate de primar;
UDMR - 6,81%, reprezentând 188 de mandate de primar;
Candidații independenți - 1,41%, reprezentând 39 mandate de primar;
AUR - 1,01%, reprezentând 28 mandate de primar;
Alianța electorală PSD - PNL - 0,76%, reprezentând 21 mandate de primar;
Alianța Dreapta Unită - ADU (USR - PMP - Forța Dreptei) - 0, 76%, reprezentând 21 mandate de primar;
Uniunea Salvați România - 0,29%, reprezentând 8 mandate de primar;
Alianța electorală PSD - PUSL - 0,18%, reprezentând 5 mandate de primar;
Alianța Maghiară din Transilvania - Erdelyi Magyar Szovetseg - 0,14%, reprezentând 4 mandate de primar;
Forumul Democrat al Germanilor din România - 0,11%, reprezentând 3 mandate de primar;
Partidul Umanist Social Liberal - 0,07%, reprezentând 2 mandate de primar.
Un număr de 10 partide, alianțe și organizații ale minorităților au obținut câte un mandat de primar.
Potrivit sursei menționate, PSD a obținut cele mai mult mandate la alegerile pentru consiliile locale, ”podiumul” fiind format de PNL și AUR.
Biroul Electoral Central a publicat, luni noaptea, rezultatele parțiale privind distribuirea mandatelor de consilieri locali în urma alegerilor de duminică:
PSD - 42,11% (14.199 mandate)
PNL - 32,1% (10.826 mandate)
AUR - 8,6% (2.899 mandate)
UDMR - 6,88% ( 2.319 mandate)
USR - 2,1% (708 mandate)
Alianța Dreapta Unită - 1,98% (667 mandate)
Forța Dreptei - 0,63% (214 mandate)
Alianța Electorală PSD-PNL - 0,57% (191 mandate)
PMP - 0,56% (189 mandate)
PUSL - 0,53% (180 mandate)
Alianța Maghiară din Transilvania - 0,47% (159 mandate)
Candidați independenți - 0,44% (150 mandate)
SOS România - 0,34% (116 mandate)
Asociația Partida Romilor ”Pro-Europa” - 0,31% (91 mandate)
Alianța Dreapta Unită USR - PMP - 0,27% (90 mandate)
Partidul Ecologist Român - 0,2% (68 mandate)
Alte 63 de partide, formațiuni și alianțe politice au obținut mandate de consilieri locali.
Citește și: Consiliul local din Sfântu Gheorghe, 100% UDMR. Ce popunere are primarul pentru comunitatea românească
În urma centralizării a 19.717 secții de votare din totalul de 19.870, alianța electorală PSD-PNL a obținut 48,70% din voturile exprimate la alegerile europarlamentare, AUR a obținut 14,95%, iar ADU a câștigat 8,61%.
Concret, PSD-PNL au obținut 4.304.937 voturi, Alianța AUR 1.321.272 voturi, iar Alianța Dreapta Unită 761.307 opțiuni.
Acestea au fost urmate de: UDMR cu 6,53% (577.233 voturi), Partidul S.O.S. România cu 5,04% (445.951 voturi), REPER cu 3,67% (324.827 voturi) și independentul Nicolae ștefănuță cu 3,05% (269.488 voturi).
Citește și: S-a dat cu confetti la UDMR. Kelemen Hunor aplaudă ”victoria istorică” pentru PE
Următorii clasați sunt: independentul Vlad Gheorghe cu 2,46% (217.558 voturi), Partidul Diaspora Unită cu 1,78% (157.781 voturi), Partidul Umanist Social Liberal cu 1,47% (129.723 voturi), candidatul independent șoșoacă Dumitru Silvestru cu 0,94% (79.677 voturi), Partidul Patrioților cu 0,73% (64.644 voturi), Partidul România Mare cu 0,66% (58.546 voturi), candidata independentă Paula Marinela Pîrvulescu cu 0,57% (50.348 voturi), Partidul Alternativa Dreaptă cu 0,45% (39.542 voturi) și România Socialistă cu 0,42% (36.760 voturi).
Citește și: Nicu Ștefănuță obține un mandat în PE ca independent. Este primul după Mircea Diaconu care face asta
Potrivit reprezentantului BEC, organizarea a două tipuri diferite de scrutin, la aceeași dată, a dus la întârzirea fluxului de verificare a proceselor-verbale de consemnare a rezultatelor votării de la nivelul birourilor electorale ale secțiilor de votare, fapt ce a presupus un circuit diferit pentru validarea acestora.
Astfel, ”noutatea a generat diverse provocări pentru toate persoanele implicate și care a dus la întârzierea centralizării datelor pentru președinții de consilii județene, consilii județene, primar general al Municipiului București, consiliu general al Municipiului București și pentru membrii din România în Parlamentul European”, a mai transmis reprezentantul BEC.
Fiți la curent cu ultimele noutăți. Urmăriți DCNews și pe Google News
de Liana Ganea
de Liana Ganea