Fostul președinte Ion Iliescu, cel care la Revoluție a preluat puterea, a fost un apropiat al lui Nicolae Ceaușescu în anii 1970, până să fie trecut pe „linie moartă” de către dictatorul român.
Lavinia Betea, autoare a unui volum de interviuri cu Ștefan Andrei, fost ministru de Externe în perioada comunistă, a vorbit în cadrul interviurilor DC News, inclusiv despre relația dintre Ion Iliescu și Nicolae Ceaușescu.
În cartea sa de memorii Ștefan Andrei povestește cum în anii 1970, pe când Iliescu era președinte al Consiliului Județean Iași, a provocat furia lui Ceaușescu după ce mai multe persoane s-au plâns că nu sunt suficiente case și apartamente. Atunci, Ceaușescu l-a certat pe Iliescu pentru că acesta din urmă se ocupa mai multe de teatre și universități în loc să rezolve problemele legate de construcții și criza imobiliară.
Comentând cele afirmate de Ștefan Andrei, istoricul și profesorul Lavinia Betea a subliniat că Iliescu a fost mereu interesat să fie agreat în rândul intelectualilor. Pe biroul lui Iliescu se aflau teancuri de ziare franceze, pentru ca acesta să dea impresia că citește presa străină. Lavia Betea a mai afirmat că Ceaușescu era conștient că Iliescu își creează un anumit tip de platformă.
Amintim că ulterior Ion Iliescu a intrat în dizgrația lui Ceaușescu, a fost trecut pe „linie moartă”, dar a revenit în prima linie imediat după izbucnirea Revoluției din Decembrie 1989 și a preluat puterea.
„Nu îi convenea (n.r. - lui Nicolae Ceaușescu) nici faptul că Iliescu se străduiește să fie foarte popular, să dobândească popularitate mai ales în rândul liderilor de opinie care erau intelectualii. Cei care l-au cunoscut pe Ion Iliescu la Iași povesteau cum pe masa lui tronau teancuri de ziare internaționale. Nu că ar fi adunat înțelepciune de acolo, dar dădea bine să arate că el citește presa franceză. Să arate că frecventează teatrele. Imediat ce se încheia ora de lucru se plimba prin piețe, într-un anturaj format din intelectuali. Ceaușescu înțelegea că toate aceste lucruri îi creează o anumită platformă lui Ion Iliescu”, a precizat Lavinia Betea.
În ceea ce privește problema imobilelor, Lavia Betea consideră că: „Ceaușescu a rămas la comparația pe care oamenii s-au străduit să o uite, anume cum s-a trăit în perioada interbelică la țară. El avea în memorie habitatul lui din Scornicești (...) În mintea lui un apartament de bloc trebuia să fie un lux de care să fie mulțumiți și urmașii, ori deja aceștia nu mai erau mulțumiți”.
Fiți la curent cu ultimele noutăți. Urmăriți DCNews și pe Google News
de Anca Murgoci