Documentele publicate recent prezintă probe evidente că unele părţi ale corpului sunt încă funcţionale şi la câteva zile după ce restul corpului a încetat să mai funcţioneze. Descoperirea ar putea schimba modul în care privim transplantul de organe.
Microbiologul Peter Noble, împreună cu echipa sa de la Universitatea din Washington, au investigat genele active din şoareci şi peşti zebră decedaţi. Cercetările anterioare au identificat un mănunchi de gene din cadavre umane, care au rămas active timp de 12 ore, de la ora decesului, potrivit descopera.ro.
Rezultatele finale ale cercetării au identificat peste 1.000 de gene, care au funcţionat câteva zile de la data decesului, însă nu a fost ca şi cum le-ar fi trebuit un timp mai îndelungat să se oprească decât restul corpului, de fapt activitatea lor a crescut.
La şoareci, peste 515 de gene au funcţionat la capacitate maximă până la 24 de ore de la deces. La peştele zebră, 548 de gene au rămas funcţionale patru zile la rând, după ce animalul a decedat.
Echipa a făcut descoperirea analizând nivelul de acid ribonucleic prezent în şoarecii şi peştii decedaţi, în decursul a peste 98 de ore. Acidul ribonucleic transmite genelor ce proteină trebuie produsă de către celule, aşadar, un număr mare de proteine regăsit într-o celulă înseamnă că un număr mult mai mare de gene este activ. Un alt lucru interesant este că genele ,,postmortem erau genele care se activează în situaţii de urgenţă şi îndeplinesc sarcini precum stimularea inflamaţiilor, activarea sistemului imunitar şi contracararea stresului. Unele gene se activau doar în momentul formării unui nou embrion, ca mai apoi să se stingă ...pănă în momentul morţii, aparent.
[citeste si]
,,Cel mai şocant lucru este că genele reproductive se activează după decesul persoanei a declarat Noble.
Însă nu toate genele pe care le-au descoperit cercetătorii îndeplinesc activităţii benefice, genele care promovează creşterea celulelor canceroase, de asemenea, se activează după decesul animalelor. Cercetătorii sugerează că organismul se întoarce la rapiditatea de dezvoltare celulară a embrionilor.
,,Deşi transplantul poate salva viaţa persoanelor cu boli în fază terminală, creşte riscul ca persoana să dezvolte celule canceroase, în mare parte din cauza medicamentelor administrate pentru a suprima sistemul imunitar, pentru a preveni respingerea noului organ de către corp, a afirmat Eric A. Engels, de la Institutul Naţional de Sănătate din Statele Unite ale Americii.
Cantitatea de medicamente pe care destinatarul trebuie să o consume pentru ca organismul său să nu respingă noul organ este uluitoare, fapt ce poate explica riscul apariţiei cancerului.
Fiți la curent cu ultimele noutăți. Urmăriți DCNews și pe Google News
de Liana Ganea
de Liana Ganea