Pachetul legislativ privind Politica Agricolă Comună după 2020 va aduce o serie întreagă de modificări care vor duce la un adevărat război în agricultură.
Petre DAEA, Ministrul Agriculturii și Dezvoltării Rurale, participă, zilele acestea, la reuniunea Consiliului Uniunii Europene Agricultură și Pescuit, la Luxemburg. Discuțiile se concentrează pe pachetul legislativ privind Politica Agricolă Comună după 2020 publicat de Comisia Europeană la 1 iunie 2018, modificarea anumitor regulamente din cadrul Politicii Comune de Pescuit și situația pieței agricole.
Ministrul Daea este nemulţumit de actuala alocare din Cadrul financiar multianual, deoarece, spune ministrul, aceasta "nu răspunde obiectivelor României, iar scăderea plafonului pe cei doi piloni din cadrul Politicii Agricole Comune şi modul de acordare a subvenţiilor îngrijorează fermierii români."
"Plafonarea nu este sustenabilă pentru România. Aceasta va afecta profund performanţa la nivelul fermelor care asigură fondul de marfă necesar alimentării pieţei. Am folosit şi vom folosi mecanisme şi instrumente de stimulare, cele folosite până acum dând unele rezultate, dar acestea sunt departe de dimensiunea necesară.
Saltul tinerilor fermieri în România a fost timid - de la 5,5% în 2015-2016 la 13% în 2017, din totalul acestora - ceea ce indică direcţia de acţiune care a fost susţinută atât de politicile europene, cât şi de cele naţionale integrate metodic în practicile europene", a spus ministrul Agriculturii.
Cel mai mare şi mai profund exod al forţei de muncă
"România se confruntă cu cel mai mare şi mai profund exod al forţei de muncă în rândul tinerilor care se îndepărtează de ţară. Analizând această stare de fapt, ne punem evident întrebarea ce perspective avem în interpretarea noului plafon de finanţare a PAC post 2020.
Răspunsul este că nivelul de finanţare nu satisface nici speranţele tinerilor fermieri şi nici nevoia de a găsi soluţii pentru marile probleme pe care le ridică fermierilor schimbările climatice şi atacul de boli şi dăunători, care afectează producţia, calitatea acesteia şi rezultatul economic al acestora.
Nu poţi să faci mai mult cu bani mai puţini, iar în condiţiile previzionate, nici atât. Să fim inteligenţi şi hotărâţi, să prevenim naşterea generaţiilor de fermieri tineri din falimente agricole, ne va costa mai mult şi va fi mai greu de gestionat", a precizat ministrul Agriculturii.
Alocare financiară mai flexibilă
Pe de altă parte, printre propunerile Comisiei pentru modernizarea şi simplificarea Politicii Agricole Comune (PAC) se află un nou mod de lucru: statele membre vor dispune de mai multă flexibilitate în ceea ce priveşte modul de a utiliza alocările lor din finanţare, ceea ce le permite să conceapă programe adaptate care să răspundă în mod cât mai eficace preocupărilor fermierilor şi ale comunităţilor rurale mai extinse. Statele membre vor avea şi posibilitatea de a transfera până la 15% din alocările lor din PAC între plăţile directe şi dezvoltarea rurală şi invers, cu scopul de a se asigura că priorităţile şi măsurile lor pot fi finanţate.
Război între marii şi micii fermieri
O decizie controversată este cea potrivit căreia se va acorda prioritate sprijinirii fermelor mici şi medii, acestea reprezentând majoritatea sectorului agricol al UE, şi ajutorului acordat tinerilor fermieri. Fermierii mici vor avea posibilitate de a opta pentru o subvenţie în sumă fixă, în detrimentul plăţilor directe. Dacă, în schimb vor alege să nu opteze pentru această nouă variantă, pe lângă plățile directe stabilite în noul regulament, vor beneficia și de o plată decuplată pe hectar, sprijin redistributiv complementar pentru venit în scopul sustenabilității.
"Pentru a se promova o distribuire mai echilibrată a sprijinului și pentru a se reduce sarcina administrativă pentru cei care beneficiază de sume mici, statele membre ar trebui să aibă opțiunea de a le oferi micilor fermieri posibilitatea înlocuirii celorlalte plăți directe cu acordarea unei plăți cu sumă fixă pentru micii fermieri", se arată în documentul oficial.
Autorităţile vor avea şi posibilitatea de a redistribui fondurile de la fermele mai mari spre fermele mai mici sau medii, prevăzând un sprijin redistributiv pentru venit sub forma unei plăți anuale decuplate per hectar eligibil acordate fermierilor care au dreptul la o plată în temeiul sprijinului de bază pentru venit.
În plus, plăţile directe către fermieri vor fi reduse începând de la 60.000 de euro şi plafonate pentru plăţi peste 100.000 de euro pe fermă. Se vor lua în considerare în totalitate şi costurile cu forţa de muncă. Această măsură este concepută pentru a asigura o distribuire mai echitabilă a plăţilor.
Sprijinul pe venit pentru fermieri este deja condiţionat de aplicarea unor practici favorabile mediului şi climei, iar noua PAC le va impune fermierilor să atingă un nivel mai ridicat de ambiţie atât prin măsuri obligatorii, cât şi prin măsuri bazate pe stimulente.
Astfel, plăţile directe vor fi condiţionate de cerinţe mai stricte privind mediul şi clima. Fiecare stat membru va trebui să pună la dispoziţie scheme ecologice prin care să îi sprijine pe fermieri să facă mai mult decât impun cerinţele obligatorii şi care să fie finanţate cu o parte din alocările lor naţionale destinate plăţilor directe.
Fiți la curent cu ultimele noutăți. Urmăriți DCNews și pe Google News
de Liana Ganea
de Liana Ganea