În timp ce se luptă cu autoritățile în peste 250 de procese, acuzând lipsa de transparență și încălcarea legii, firmele farmaceutice avertizează că mii de medicamente vor dispăprea din farmacii. Situația este critică pentru companiile care produc în România, dar pentru prima dată atât producătorii romțni, cât și multinaționalele cer măsuri de urgență din partea Guvernului.
Un comunicat comun emis de Asociația Producătorilor Internaționali de Medicamente (ARPIM) și de Asociația Producătorilor de Medicamente Generice din România (APMGR) avertizează că menținerea actualei taxe claw back, după scăderea prețului la medicamente, va avea consecințe grave pentru pacienți. Firmele românești vor da faliment, iar cele străine vor renunța la importul uno produse vitale.
”Astazi, in Romania, avem cel mai mic pret din Europa la medicamente si, suplimentar, companiile farmaceutice platesc suprataxa "clawback". Conform estimarilor Cegedim, valoarea taxei clawback aferenta trimestrului II al anului 2015 este intre 15%-20%, fapt ce se datoreaza procesului de reactualizare a preturilor la medicamente din cauza caruia operatorii din piata au asteptat noile preturi inainte sa comande alte medicamente si astfel au lucrat doar cu stocuri foarte mici. Aceasta valoare ar trebui in mod normal sa se regaseasca si in facturile pe care companiile le vor primi de la autoritati. Dar pana acum, la niciun final de trimestru, companiile din industria farmaceutica nu au stiut care va fi de fapt valoarea acestei taxe. Suntem obligati in mod nefiresc sa functionam astfel intr-un mediu de afaceri lipsit de predictibilitate si sustenabilitate.
Solicitam partenerului Stat, cel care are rolul natural de a reforma sistemul de sanatate, sa raspunda solutiilor propuse de catre industrie privind un nou mecanism al taxei clawback, in beneficiul rapid si constant al pacientilor romani", a declarat Calin Galaseanu, Presedintele Asociatiei Romane a Producatorilor Internationali de Medicamente.
"Mentinerea taxei clawback in forma actuala are consecinte economice si sociale grave, atat pentru populatie, prin disparitia de pe piata a medicamentelor cu preturi accesibile, cat si pentru companiile producatoare, obligate sa plateasca o taxa care nu reflecta propriile vanzari. In lipsa unui calcul diferentiat al taxei clawback pentru medicamentele generice, peste 1.300 de produse au disparut din piata in ultimii trei ani, iar anul acesta alte 1.200 de medicamente ieftine risca sa dispara din farmacii, ca urmare a scaderii preturilor sub pragul de rentabilitate", a declarat Dragos Damian, Presedintele Asociatiei Producatorilor de Medicamente Generice din Romania.
Taxa clawback este una dintre cele mai mari poveri fiscale cu care se confrunta industria farmaceutica din Romania, mai ales in contextul corelarii acesteia cu celelalte reglementari ale sistemului de sanatate romanesc. In acest moment, doar prin plata taxei clawback, companiile farmaceutice acopera integral deficitul sistemului de sanatate din Romania si trateaza 30% dintre pacientii romani, preluand astfel o responsabilitate a autoritatilor romane.
Reamintim totodata ca peste 250 de procese sunt in prezent pe rol, datorita lipsei de transparenta in calculul valorilor comunicate si a incalcarii prevederilor legale care reglementeaza procedura de stabilire a taxei clawback. Acest lucru reprezinta un pericol pentru statul roman, care va trebui sa returneze sumele colectate de la companiile farmaceutice in cazul in care vor avea castig de cauza in instanta”, se arată în comunicatul ARPIM și APRMG.
Asociatia Romana a Producatorilor Internationali de Medicamente (ARPIM) si Asociatia Producatorilor de Medicamente Generice din Romania (APMGR) solicita autoritatilor actualizarea bugetului de referinta pentru taxa clawback la nivelul consumului real aferent trimestrului III al anului 2015, prima perioada in care decontarea medicamentelor se va realiza la preturile reduse, aprobate la 1 iulie 2015.
“Astazi, in Romania, avem cel mai mic pret din Europa la medicamente si, suplimentar, companiile farmaceutice platesc suprataxa “clawback”.
Conform estimarilor Cegedim, valoarea taxei clawback aferenta trimestrului II al anului 2015 este intre 15%-20%, fapt ce se datoreaza procesului de reactualizare a preturilor la medicamente din cauza caruia operatorii din piata au asteptat noile preturi inainte sa comande alte medicamente si astfel au lucrat doar cu stocuri foarte mici. Aceasta valoare ar trebui in mod normal sa se regaseasca si in facturile pe care companiile le vor primi de la autoritati. Dar pana acum, la niciun final de trimestru, companiile din industria farmaceutica nu au stiut care va fi de fapt valoarea acestei taxe. Suntem obligati in mod nefiresc sa functionam astfel intr-un mediu de afaceri lipsit de predictibilitate si sustenabilitate.
Solicitam partenerului Stat, cel care are rolul natural de a reforma sistemul de sanatate, sa raspunda solutiilor propuse de catre industrie privind un nou mecanism al taxei clawback, in beneficiul rapid si constant al pacientilor romani”,a declarat Calin Galaseanu, Presedintele Asociatiei Romane a Producatorilor Internationali de Medicamente.
“Mentinerea taxei clawback in forma actuala are consecinte economice si sociale grave, atat pentru populatie, prin disparitia de pe piata a medicamentelor cu preturi accesibile, cat si pentru companiile producatoare, obligate sa plateasca o taxa care nu reflecta propriile vanzari. In lipsa unui calcul diferentiat al taxei clawback pentru medicamentele generice, peste 1.300 de produse au disparut din piata in ultimii trei ani, iar anul acesta alte 1.200 de medicamente ieftine risca sa dispara din farmacii, ca urmare a scaderii preturilor sub pragul de rentabilitate”, a declarat Dragos Damian, Presedintele Asociatiei Producatorilor de Medicamente Generice din Romania.
Taxa clawback este una dintre cele mai mari poveri fiscale cu care se confrunta industria farmaceutica din Romania, mai ales in contextul corelarii acesteia cu celelalte reglementari ale sistemului de sanatate romanesc. In acest moment, doar prin plata taxei clawback, companiile farmaceutice acopera integral deficitul sistemului de sanatate din Romania si trateaza 30% dintre pacientii romani, preluand astfel o responsabilitate a autoritatilor romane.
Reamintim totodata ca peste 250 de procese sunt in prezent pe rol, datorita lipsei de transparenta in calculul valorilor comunicate si a incalcarii prevederilor legale care reglementeaza procedura de stabilire a taxei clawback. Acest lucru reprezinta un pericol pentru statul roman, care va trebui sa returneze sumele colectate de la companiile farmaceutice in cazul in care vor avea castig de cauza in instanta.
Fiți la curent cu ultimele noutăți. Urmăriți DCNews și pe Google News
de Liana Ganea
de Liana Ganea