Un grup de sociologi de la Institutul de Cercetare a Calităţii Vieţii (ICCV) al Academiei Române a realizat un raport (Pandemia şi standardul de viaţă. Politici de protecţie socială) privind efectele pandemiei de coronavirus (Covid-19) asupra standardului de viaţă al populaţiei. Raportul ICCV include şi unele propuneri de politici sociale, unele imediate, altele pe termen mediu şi lung.
Potrivit autorilor raportului, România se confruntă, în paralel, cu două crize: prima, criza medicală, ce ţine de evoluţia şi dinamica pandemiei, a cărei durată e greu de estimat. A doua criză este de natură economică. Spre deosebire de cea medicală, care produce efecte imediate, criza economică are implicaţii sociale, care deja se resimt, dar vor fi vizibile pe termen imediat şi mediu.
În raport sunt punctate lecţiile crizelor prin care a trecut România pentru a ne face o idee despre ce să ne aşteptăm în plan economic şi social. Una dintre lecţii: revenirea la puterea de cumpărare de dinainte crizelor a salariilor şi pensiilor durează cel puţin o jumătate de deceniu. Potrivit autorilor raportului, perioada cea mai dificilă pentru standardul de viaţă va urma abia după ce criza medicală va trece sau se va reduce. Contextul dificil de la începutul anului 2020 schimbă perspectiva asupra politicilor de răspuns şi constrângerilor la care acestea trebuie să facă faţă.
O parte dintre veniturile populaţiei sunt deja afectate de pandemie. În principal, veniturile salariale s-au redus în mod vizibil. Cei mai afectaţi sunt:
Măsuri excepţionale pentru o situaţie excepţională: indemnizaţie de șomaj și venit minim garantat de 1.000 de lei
În raportul ICCV sunt analizate şi veniturile din redistribuire ale populaţiei, precum şi principalele probleme ale celor două componente ale sistemului de protecţie socială: asigurările sociale şi asistenţa socială.
Asigurările sociale acoperă circa 75% din sistemul de protecţie socială din România. Principalele recomandări ale autorilor raportului:
Asistenţa socială e a doua componentă a sistemului de protecţie socială, pentru care raportul identifică principalele puncte slabe ale sistemului de beneficii şi de servicii sociale, precum şi noile grupuri vulnerabile în contextul pandemiei. Principalele recomandări privind asistenţa socială:
Recomandările pentru susţinerea deficitului public includ negocieri urgente cu FMI şi introducerea impozitului de solidaritate
Problema deficitului public este tratată prin prisma necesităţii de a indica sursele de finanţare pentru relansarea economiei şi susţinerea protecţiei sociale. Potrivit estimărilor FMI (World Economic Outlook, ediţia aprilie 2020), deficitul public al României în anul 2020 va fi de -8,9% din PIB, echivalentul a circa 19 miliarde de euro şi o scădere a PIB în termeni reali de -5%.
În condiţiile arătate, principalele recomandări din raportul ICCV vizează:
Autorii raportului sunt: Sorin Cace, Iulian Stănescu, Simona M. Stănescu, Daniel Arpinte, Sebastian Ţoc, Simona Mihaiu, potrivit unui comunicat al ICCV.
Fiți la curent cu ultimele noutăți. Urmăriți DCNews și pe Google News
de Liana Ganea
de Liana Ganea