Faptul că majoritatea statelor au decis ca cetățenii lor să intre în izolare și, în măsura posibilului să lucreze de acasă este de o lună și jumătate o evidență pentru toată lumea. Problema este criza economică care urmează după această izolare și după reducerea consumului înregistrat la scară mondială.
Însă unele state sunt conștiente de impactul economic pe termen mediu și lung pe care această pandemie îl va avea și încearcă să-l minimizeze, repornind, măcar parțial, economia națională. Desigur, această soluție este una minimă, repornind doar economia unor anumite state, ceea ce nu le va face să-și revină complet la stadiu pre-pandemie.
Anumite state precum Chile au decis să dea „pașapoarte de imunitate” persoanelor care și-au revenit din infecția cu Covid-19 și să le reintegreze pe acestea la locul de muncă. Alte state precum Suedia au refuzat aplicarea izolării și totuși au unele dintre cele mai joase rate de infectare din lume. Unii oameni de știință au considerat că acest lucru a dus la imunizarea în masă și că populația a ieșit cu un sistem imunitar mult mai puternic din pandemie.
Ideea de a da „pașaport de imunitate” a produs mai multe controverse. Deși unii oameni de știință susțin această idee, arătând că o dată ce infecția a ieșit din corpul persoanei, aceasta a dobândit imunitate la virus.
Totuși, în Europa, mai multe rezerve au fost emise asupra acestei teorii: Colegiul Universitar din Londra a cerut teste pentru anticorpi pentru a determina dacă anticorpii conferă protecție împotriva virusului și dacă răspunsul este afirmativ, pentru cât timp. În Belgia, una dintre cele mai afectate țări, virusologul Marc Van Ranst, membru al grupului de urgență care gestionează criza coronavirusului, a declarat că se opune categoric ideii de implementare a unor pașapoarte „verzi sau roșii în funcție de statusul serosologie. Acest lucru va duce la falsuri, oamenii se vor infecta în mod voit cu virusul. Asta nu este o idee bună. Este o idee extrem de proastă.”
În sfera preveției, Apple și Google lucrează deja la un program de „contact tracking” (monitorizarea contactului) prin care smartphone-urile pot detecta și transmite posesorilor semnale de alarmă în cazul în care există un risc de contaminare cu Covid-19.
Tehnologia folosește Bluetooth iar telefoanele vor detecta alte telefoane cu care se află în proximitate pentru o perioadă suficient de mare încât să existe riscul de contaminare. În cazul în care unul dintre utilizatori devine infectat, acesta își va schimba statusul pe telefonul său, iar celelalte telefoane cu care a intrat în contact vor primi o alertă prin care utilizatorii să fie avertizați că pot fi infectați și astfel fie să se auto-izoleze, fie să se testeze.
În timp ce unele țări au declarat că vor lucra împreună cu aceste companii pentru a identifica modalități rapide de implementare, altele cum ar fi Franța și Germania au declarat că vor lucra singuri asupra acestor tipuri de programe, nedorind să lase giganții Apple și Google să prelucreze aceste date.
Desigur, acest lucru ridică probleme importate referitoare la viața privată a fiecărei persoane și la GDPR. Mai mult, o dată implementată această tehnologie, ea va putea oare să fie folosită în continuare? Mulți dintre noi nu înțelegem implicațiile tehnice și legale ale utilizării unei asemenea tehnologii, însă având în vedere contextul actual, poate că pandemia justifică o mai mare ingerență în viața privată a fiecăruia. Probabil că în câțiva ani, după găsirea unui tratament Covid-19, vom asista la un alt scandal de tip Cambridge Analytica, generat de aceste noi condiții de siguranță impuse.
Fiți la curent cu ultimele noutăți. Urmăriți DCNews și pe Google News
de Liana Ganea
de Liana Ganea